<chapter id="reference">
<title
>&kmplot;i seletused</title>

<!--
<mediaobject>
<imageobject>
<imagedata fileref="kfkt.png" format="PNG"/>
</imageobject>
</mediaobject>

<para
>This menu entry or toolbar button opens the Functions Editor.  Here
you can enter up to 10 functions or
function groups.  The parser knows <firstterm
>explicit</firstterm
> and
<firstterm
>parametric</firstterm
> form.  With specific extensions it
is possible to add first and second derivatives and to choose values
for the function group parameter.</para>
-->

<sect1 id="func-syntax">
<title
>Funktsioonide süntaks</title>

<para
>Arvestama peab mõne süntaksireegliga:</para>

<screen
><userinput
>nimi(var1[, var2])=liige [;laiendid]</userinput
>
</screen>


<variablelist>
<varlistentry>
<term
>nimi</term>
<listitem>

<para
>Funktsiooni nimi. Kui esimene märk on <quote
>r</quote
>, eeldab parser, et kasutatakse polaarseid koordinaate. Kui esimene märk on <quote
>x</quote
> (nt. <quote
>xfunc</quote
>), eeldab parser, et teise funktsiooni alguses seisab <quote
>y</quote
> (antud näite puhul <quote
>yfunc</quote
>), mis määrab funktsiooni parameetrivormingus. </para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term
>var1</term>
<listitem
><para
>Funktsiooni muutuja</para
></listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term
>var2</term
> 
<listitem
><para
>Funktsioonirühma parameeter. See peab olema eraldatud komaga. Rühmaparameetrit saab kasutada näiteks mitme graafiku joonistamiseks ühe funktsiooni põhjal. Vaata näiteks võtit P, millest kõneleb <xref linkend="func-extension"/>.</para
></listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term
>liige</term>
<listitem
><para
>Funktsiooni määrav avaldis.</para
></listitem>
</varlistentry>
</variablelist>
</sect1>

<sect1 id="func-predefined">
<title
>Eelmääratud funktsiooninimed ja konstandid</title>

<para
>Kõiki &kmplot;ile teada eelnevalt määratud funktsioone ja konstante saab näha menüükäsuga <menuchoice
><guimenu
>Abi</guimenu
><guimenuitem
>Nimed</guimenuitem
></menuchoice
>. Nendeks on: <variablelist>

<varlistentry>
<term
>ruut, ruutjuur</term>
<listitem>
<para
>Tagastab vastavalt arvu ruudu ja ruutjuure.</para>
</listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term
>exp, ln</term>
<listitem>
<para
>Tagastab vastavalt arvu eksponent- ja naturaallogaritmi.</para>
</listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term
>log</term>
<listitem>
<para
>Tagastab arvu kümnendlogaritmi.</para>
</listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term
>sin, arcsin</term>
<listitem>
<para
>Tagastab vastavalt arvu siinuse ja arkussiinuse. Pane tähele, et siinuse argument ja arkussiinuse tagastatav väärtus on radiaanides.</para>
</listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term
>cos, arccos</term>
<listitem>
<para
>Tagastab vastavalt arvu koosinuse ja arkuskoosinuse. Samuti radiaanides.</para>
</listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term
>tan, arctan</term>
<listitem>
<para
>Tagastab vastavalt arvu tangensi ja arkustangensi. Samuti radiaanides.</para>
</listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term
>sh, arcsh</term>
<listitem>
<para
>Tagastab vastavalt arvu hüperboolse siisnuse ja hüperboolse arkussiinuse.</para>
</listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term
>ch, arcch</term>
<listitem>
<para
>Tagastab vastavalt arvu hüperboolse koosinuse ja hüperboolse arkuskoosinuse.</para>
</listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term
>th, arcth</term>
<listitem>
<para
>Tagastab vastavalt arvu hüperboolse tangensi ja hüperboolse arkustangensi.</para>
</listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term
>sin, arcsin</term>
<listitem>
<para
>Tagastab vastavalt arvu siinuse ja arkussiinuse. Pane tähele, et siinuse argument ja arkussiinuse tagastatav väärtus on radiaanides.</para>
</listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term
>cos, arccos</term>
<listitem>
<para
>Tagastab vastavalt arvu koosinuse ja arkuskoosinuse. Samuti radiaanides.</para>
</listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term
>pii, e</term>
<listitem>
<para
>Konstandid, mis esindavad vastavalt &pgr; (3,14159...) ja e (2,71828...).</para>
</listitem>
</varlistentry>

</variablelist>
</para>

<para
>Neid funktsioone ja konstante ning isegi kõiki kasutaja määratud funktsioone saab kasutada ka teljeseadistuste määramisel. Vaata <xref linkend="the-axes-tab"/>. </para>

</sect1>

<sect1 id="func-extension">
<title
>Laiendid</title>
<para
>Funktsiooni laiendi määrab funktsiooni definitsioonile järgnev semikoolon, millele omakorda järgneb laiend. Näiteks: <screen>
<userinput>
f(x)=x^2; A1
</userinput>
</screen
> näitab graafikut y=x<superscript
>2</superscript
> koos selle esimese tuletisega. Järgnevalt kirjeldame toetatud laiendeid: <variablelist>
<varlistentry>
<term
>N</term>
<listitem>
<para
>Funktsioon salvestatakse, kuid seda ei kujutata, nii et seda saab kasutada nagu iga muud eelnevalt või kasutaja määratud funktsiooni. </para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term
>A1</term>
<listitem>
<para
>Funktsiooni tuletise graafik joonistatakse lisaks samas värvis, kuid peenema joonega. Laiend ei toimi parameetrivormingus funktsioonide puhul. </para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term
>A2</term>
<listitem>
<para
>Funktsiooni teise tuletise graafik joonistatakse samas värvis, kuid peenema joonega. Laiend ei toimi parameetrivormingus määratud funktsioonide puhul. </para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term
>D[a,b]</term>
<listitem>
<para
>Määrab domeeni, mille funktsiooni näidatakse. Parameetrivormingus funktsioonide korral on see parameetri funktsioon ning vaja on määrata ainult x funktsioon. </para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term
>P[a{,b...}]</term>
<listitem>
<para
>Selle laiendiga saab anda väärtuste loendi graafikuna kujutatava funktsioonirühma parameetrile. Näiteks <userinput
>f(x,k)=k*x;P[1,2,3]</userinput
> joonista graafiku funktsioonidele f(x)=x, f(x)=2*x and f(x)=3*x. Funktsioone võib kasutada ka P võtme argumentidena. </para>
</listitem>
</varlistentry>
</variablelist>
</para>

</sect1>


<sect1 id="math-syntax">
<title
>Matemaatiline süntaks</title>
<para
>&kmplot; kasutab tavapäraseid matemaatilise funktsiooni väljendamise viise, nii et see ei tohiks raskusi valmistada. Esinemissageduse järjekorras on &kmplot;ile tuntud operaatorid järgmised: <variablelist>

<varlistentry>
<term
>^</term>
<listitem
><para
>Katus tähendab astendamist, &eg; <userinput
>2^4</userinput
> tagastab 16.</para>
</listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term
>*, /</term>
<listitem>
<para
>Tärn ja kaldkriips tähistavad korrutamist ja jagamist, &eg; <userinput
>3*4/2</userinput
> tagastab 6.</para>
</listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term
>+, -</term>
<listitem
><para
>Pluss ja miinus tähistavad liitmist ja lahutamist, &eg; <userinput
>1+3-2</userinput
> tagastab 2.</para>
</listitem>
</varlistentry>

</variablelist>
</para>
<para
>Pane tähele järjekorda, mis tähendab, et kui sulge ei kasutata, sooritatakse astendamine enne korrutamist/jagamist, mis omakorda sooritatakse enne liitmist/lahutamist. Nii tagastab <userinput
>1+2*4^2</userinput
> 33, aga mitte näiteks 144. Selle vältimiseks kasuta sulge. Toodud näite alusel tagastab <userinput
>((1+2)*4)^2</userinput
> <emphasis
>hoopis</emphasis
> 144. </para>
</sect1>

<!--
<sect1 id="coord-system">
<title
>Coordinate Systems</title>

<para
><inlinemediaobject>
<imageobject>
<imagedata fileref="ksys1.png" format="PNG"/>
</imageobject>
</inlinemediaobject
></para>

<para>
<inlinemediaobject>
<imageobject>
<imagedata fileref="ksys2.png" format="PNG"/>
</imageobject>
</inlinemediaobject
></para>

<para>
<inlinemediaobject>
<imageobject>
<imagedata fileref="ksys3.png" format="PNG"/>
</imageobject>
</inlinemediaobject
></para>
-->
<sect1 id="coord-area"
><title
>Joonistamisala</title>
<para
>Vaikimisi joonistatakse täpselt antud funktsioonid x-telje nähtaval osal. (Selle muutmisest konkreetsete funktsioonide korral räägib <xref linkend="func-extension"/>.) &kmplot; arvutab x-telje iga piksli jaoks välja funktsiooni väärtuse. Kui tulemuseks olev punkt asub joonistusalal, seostatakse see joone abil viimase joonistatud punktiga. </para>
<para
>Parameetriga määratud funktsioonid joonistatakse vastavalt parameetri väärtusele vahemikus 0 kuni 2&pgr;. Vahemiku võib määrata ka käsitsi D laiendiga (vaata <xref linkend="func-extension"/>). </para>
</sect1>

<sect1 id="coord-cross">
<title
>Niitristikkursor</title>
<para
>Kui hiirekursor asub joonistamisalal, muutub kursor niitristikuks. Selle asukoha koordinaate näeb koordinaattelgede lõikekohtadel, samuti olekuribal peaakna allservas. </para>
<para
>Funktsioonide väärtusi saab täpsemalt jälgida, kui klõpsata graafikule või selle kõrvale. Niitristik võtab siis graafikuga sama värvi. Uus klõps kuskil mujal aknas lõpetab jälgimise. </para>
<para
>Arvesta, et jälgimine on võimalik ainult otseselt määratud funktsioonide korral. Koordinaate näidatakse alati vastavalt Descartes'i süsteemile. Sel moel ei saa jälgida parameetrilisi funktsioone, polaarkoordinaatides antud funktsioone ega tuletisi. </para>

</sect1>

</chapter>

<!--
Local Variables:
mode: sgml
sgml-minimize-attributes:nil
sgml-general-insert-case:lower
sgml-indent-step:0
sgml-indent-data:nil
sgml-parent-document:("index.docbook" "BOOK" "CHAPTER")
End:
-->
