<chapter id="config">
<title
>&kstars;i seadistamine</title>
<para>
<indexterm
><primary
>Vaateseadistuste aken</primary
></indexterm
> &kstars; pakub hulganisti seadistamisvõimalusi, mida saab ette võtta <guilabel
>Vaateseadistuste</guilabel
> aknas. Seda saab avada kas tööriistariba nupule <guiicon
>seadista</guiicon
> klõpsates või menüükäsuga <guimenuitem
>&kstars;i seadistamine...</guimenuitem
>, mille leiab menüüst <guimenu
>Seadistused</guimenu
> või kiirklahviga <keycombo action="simul"
>&Ctrl;<keycap
>o</keycap
></keycombo
>. Ilmuv aken näeb välja selline: <screenshot>
<screeninfo
>Vaateseadistuste aken</screeninfo>
<mediaobject>
  <imageobject>
    <imagedata fileref="viewops.png" format="PNG"/>
  </imageobject>
  <textobject>
    <phrase
>Vaateseadistuste aken</phrase>
  </textobject>
</mediaobject>
</screenshot>
</para>

<para
><guilabel
>Vaateseadistuste</guilabel
> aken jaguneb viieks kaardiks: <guilabel
>Kataloogid</guilabel
>, <guilabel
>Abijooned</guilabel
>, <guilabel
>Päikesesüsteem</guilabel
>, <guilabel
>Värvid</guilabel
> ja <guilabel
>Muud</guilabel
>. Arvesta, et siin tehtud muudatused kajastuvad otsekohe kaardil, kuid ei ole lõplikud enne seda, kui klõpsad nupule <guibutton
>OK</guibutton
>. </para>
<para>
<indexterm
><primary
>Vaateseadistuste aken</primary
><secondary
>Kataloogide kaart</secondary
></indexterm>
Kaardil <guilabel
>Kataloogid</guilabel
> saab määrata, millist taevakehade kataloogi kaardil näidatakse. SAO tähekataloog võimaldab ka määrata tähtede <quote
>tuhmuse <link linkend="ai-magnitude"
>magnituudi</link
></quote
>, samuti piirata <link linkend="ai-magnitude"
>magnituudiga</link
> tähtede nimede ja/või magnituudide näitamist. Tähesektsiooni all on märkekastide rubriik Päikesesüsteemi väliste objektide tarbeks. Omaenda katalooge on võimalik lisada klõpsuga nupule <guibutton
>Lisa kohandatud kataloog</guibutton
>, mis avab <guilabel
>failidialoogi</guilabel
>, kus saab valida vajaliku kataloogi faili. Täpsemat infot selle kohta, kuidas ise kataloogi luua, leiab &kstars;iga kaasas olevast failist <filename
>README.customize</filename
>. </para>
<para>
<indexterm
><primary
>Vaateseadistuste aken</primary
><secondary
>Päikesesüsteemi kaart</secondary
></indexterm>
Kaardil <guilabel
>Päikesesüsteem</guilabel
> saab määrata, kas näidata Päikest, Kuud, planeete, komeete ja asteroide või mitte, samuti seda, kas suuremad taevakehad tuleks tähistada ringikestega või tegelike piltidega. Võimalik on valida ka seda, kas Päikesesüsteemi kehadele lisatakse nimesildid, ning määrata, kui paljud komeedid ja asteroidid saavad endale nimesildi. Üks võimalus lubab lisada jälgitavale Päikesesüsteemi objektile jälje, teine määrab, kas planeedi liikumise jälg hajub taustavärvi või mitte. </para>
<para>
<indexterm
><primary
>Vaateseadistuste aken</primary
><secondary
>Abijoonte kaart</secondary
></indexterm>
Kaardil <guilabel
>Abijooned</guilabel
> saab määrata, kas näidatakse ka asju, mis ei ole otseselt taevakehad (&ie; tähtkujude nimikujundid, tähtkujude nimed, Linnutee piirjooned, <link linkend="ai-cequator"
>taevaekvaator</link
>, <link linkend="ai-ecliptic"
>ekliptika</link
>, <link linkend="ai-horizon"
>horisont</link
> ja läbipaistmatu maapind). Samuti saab valida, kas tähtkujude nimesid näidatakse ladinakeelsetena, <acronym
>IAU</acronym
> ametlike kolmetäheliste lühenditena või emakeelsetena. </para>
<para>
<indexterm
><primary
>Vaateseadistuste aken</primary
><secondary
>Värvikaart</secondary
></indexterm>
<indexterm
><primary
>Värviskeemid</primary
><secondary
>Kohandamine</secondary
></indexterm>
Kaardil <guilabel
>Värvid</guilabel
> saab määrata värviskeemi ja koostada omaenda värviskeemi. Kaart on jagatud kaheks sektsiooniks: </para
><para
>Vasakul on näha kõik asjad, mille värvi saab muuta. Klõps mõnele elemendile avab värvi valimise dialoogi. All asub kast <guilabel
>Tähevärvi režiim</guilabel
>. Vaikimisi näitab &kstars; tähti <link linkend="ai-colorandtemp"
>realistlikes värvides</link
> vastavalt tähtede spektriklassile. Kuid siin saab määrata, et neid näidataks ühtlaselt valgete, mustade või punaste ringidena. Kui jääd siiski realistlike värvide juurde, saab tähtede värvi tugevust määrata kerimiskastis <guilabel
>Tähevärvi intensiivsus</guilabel
>. </para>
<para
>Paremal on ära toodud defineeritud värviskeemid. Rakendus pakub omalt poolt välja neli värviskeemi: <guilabel
>Vaikimisi</guilabel
>, <guilabel
>Tähekaart</guilabel
>, mille puhul mustad tähed asuvad valgel taustal, <guilabel
>Öine vaade</guilabel
>, mis näitab tumedal taustal ainult punase varjundeid, ning <guilabel
>Kuuta öö</guilabel
>, mis kasutab realistlikumat tumedat teemat. Lisaks saab parajasti kehtivad värvid salvestada omaloodud skeemina, kui klõpsata nupule <guibutton
>Salvesta kehtivad värvid</guibutton
>. Seejärel küsitakse sinu käest uue värviskeemi nime ning seda nime võib edaspidi alati näha skeemide nimekirjas. Omaloodud skeemi eemaldamiseks vali selle nimi ja klõpsa nupule <guibutton
>Eemalda värviskeem</guibutton
>. </para
><para>
<indexterm
><primary
>Vaateseadistuste aken</primary
><secondary
>Muude valikute kaart</secondary
></indexterm>
Kaart <guilabel
>Muud</guilabel
> lubab täpselt seadistada &kstars;i mõningaid mitte väga olulisi, kuid ometi vajaminevaid asju. </para
><para>
<indexterm
><primary
>Atmosfääri refraktsioon</primary
></indexterm
> Märkekast <guilabel
>Arvestatakse atmosfääri refraktsiooni</guilabel
> määrab, kas objektide asukoha näitamisel arvestatakse ka atmosfääri mõjuga või mitte. Et atmosfäär on sfäärikujuline, <quote
>kallutab</quote
> see kosmosest meie silmadesse või teleskoopi jõudvat valgust. See mõju avaldub eriti tugevasti horisondilähedaste objektide puhul ning muudab sõna otseses mõttes taevakehade tõusu- ja loojanguaega mõne minuti võrra! Kui <quote
>näed</quote
> päikeseloojangut, on Päike tegelikult juba allpool horisonti, kuid atmosfääri refraktsioon laseb tal meie jaoks veel taevas paista! Arvesta, et refraktsiooni ei kasutata juhul, kui oled valinud <guilabel
>ekvaatorilised koordinaadid</guilabel
>. </para
><para>
<indexterm
><primary
>Animeeritud pööramine</primary
></indexterm
> <guilabel
>Kasutatakse animeeritud pööramist</guilabel
> määrab, kuidas muutub vaade, kui kaardil valitakse uus fookus. Vaikimisi näed, kuidas taevas tasapisi triivib või <quote
>pöörab</quote
> ennast uude positsiooni. Kui eemaldad kastist märke, siis <quote
>haaratakse</quote
> uus positsioon otsekohe. </para
><para>
<indexterm
><primary
>Taevaobjektid</primary
><secondary
>Sildid</secondary
><tertiary
>Automaatne</tertiary
></indexterm>
Kui märgitud on kast <guilabel
>Tsentreeritud objektil näidatakse silti</guilabel
>, lisatakse silt automaatselt objektile, mida rakendus jälgib, ning eemaldatakse, kui jälgimine lõpeb. Pane tähele, et püsivat silti objektile saab ka käsitsi lisada <link linkend="popupmenu"
>hüpikmenüü</link
> abil. </para
><para>
<indexterm
><primary
>Taevaobjektid</primary
><secondary
>Peitmine</secondary
></indexterm>
&kstars;il tuleb kolmel juhul taevavaade väga kiiresti ümber joonistada: kui valitakse uus fookus (ja märgitud on kast <guilabel
>Kasutatakse animeeritud pööramist</guilabel
>), kui taevakaarti hiirega lohistatakse ja kui ajaline intervall on väga suur. Nende olukordade korral tuleb kõigi objektide asukohad võimalikult kiiresti ümber arvutada, mis võib tugevasti koormata protsessorit (<abbrev
>CPU</abbrev
>). Kui <abbrev
>CPU</abbrev
> sellega toime ei tule, võib vaade hakata hüppama või muutuda häguseks. Selle vältimiseks varjab &kstars; mõningad objektid, kui märgitud on kast <guilabel
>Liikumise ajal peidetakse objektid</guilabel
>. Intervalli, mida ületava väärtuse korral objektid peidetakse, saab määrata kerimiskastiga <guilabel
>Peidetakse ka siis, kui intervall on suurem kui:</guilabel
>. Seda, millised objektid peidetakse, saab määrata osas <guilabel
>Objektide peitmise seadistamine</guilabel
>. </para>
</chapter>
