<?xml version="1.0" ?>
<!DOCTYPE book PUBLIC "-//KDE//DTD DocBook XML V4.2-Based Variant V1.1//EN" "dtd/kdex.dtd" [
  <!ENTITY kwifimanager "<application
>KWiFiManager</application
>">
  <!ENTITY LAN "<acronym
>LAN</acronym
>">
  <!ENTITY kappname "&kwifimanager;">
  <!ENTITY package "kdenetwork">
  <!ENTITY % Estonian  "INCLUDE"
> <!-- change language only here -->
  <!ENTITY % addindex "IGNORE">
]>

<book lang="&language;">

<bookinfo>
<title
>&kwifimanager;i käsiraamat</title>

<authorgroup>
<author
><firstname
>Stefan</firstname
> <surname
>Winter</surname
> <affiliation
> <address
><email
>mail@stefan-winter.de</email>
</address
> </affiliation
> </author>

<othercredit role="translator"
><firstname
>Marek</firstname
><surname
>Laane</surname
><affiliation
><address
><email
>bald@online.ee</email
></address
></affiliation
><contrib
>Tõlge eesti keelde</contrib
></othercredit
> 

</authorgroup>

<legalnotice
>&FDLNotice;</legalnotice>

<copyright>
<year
>2002</year>
<holder
>Stefan Winter</holder>
</copyright>

<date
>2003--10-22</date>
<releaseinfo
>1.0.0</releaseinfo>

<abstract>
<para
>&kwifimanager;i saab kasutada traadita &LAN; kaartide seadistamiseks ja jälgimiseks.</para>
</abstract>

<keywordset>
<keyword
>KDE</keyword>
<keyword
>traadita</keyword>
<keyword
>Wi-Fi</keyword>
<keyword
>wlan</keyword>
<keyword
>wlan-ng</keyword>
</keywordset>

</bookinfo>

<chapter id="introduction">
<title
>Sissejuhatus</title>

<para
>&kwifimanager; koosneb mitmest vahendist, mis lubavad sul K töölaua keskkonnas hallata oma traadita &LAN; PC kaarti. See pakub infot parajasti avatud ühenduse kohta ning võimaldab määrata kuni neli sõltumatut seadistust, mis laaditakse automaatselt &kde; käivitamisel. &kwifimanager; toetab kõiki traadita &LAN; kaarte, mis kasutavad traadita laienduste liidest. Nende hulka kuuluvad paljud kaardid, mida toetab wlan-ng projekt. </para>
</chapter>

<chapter id="using">
<title
>&kwifimanager;i kasutamine</title>

<sect1 id="kwifimanager-application">
<title
>&kwifimanager;i rakendus</title>
<para
>&kwifimanager;i põhirakenduse mõte on näidata parajasti kehtivat seadistust ning ühenduse kvaliteeti ja juurdepääsupunkte. </para>

<para
>Põhirakenduse saab käivitada kas käsuga <userinput
>kwifimanager</userinput
> konsooli käsureal või K menüüst, kus see asub grupis <guisubmenu
>Rakendused</guisubmenu
>. Kolmas võimalus &kwifimanager; käima panna on klõpsata <link linkend="panel-applet"
>paneeliapletil</link
>. Järgnevalt selgitame rakenduse &GUI; elemente. </para>

<sect2 id="kwifimanager-main">
<title
>Peaaken</title>

<para
>&kwifimanager;i peaaken koosneb neljast põhiosast: </para>

<sect3 id="signalquality">
<title
>Signaalikvaliteedi näitaja</title>
<para
>Siin võib näha aktiivse ühenduse kvaliteeti ja tüüpi. Kõige ülemine ikoon näitab traadita võrgu üldist staatust mitme piktogrammi abil: <itemizedlist>
<listitem
><para
>PC kaart küsimärgiga tähendab, et kaarti ei leitud </para
></listitem>
<listitem
><para
>üksik sülearvuti tähendab, et PC kaart on leitud ja toimib, aga ei ole tuvastatud ühegi juurdepääsupunkti raadiosignaali. See tähendab, et kaart on levialast väljas. </para
></listitem>
<listitem
><para
>valge kastiga ühendatud sülearvuti tähendab, et on rajatud ühendus juurdepääsupunktiga. </para
></listitem>
<listitem
><para
>kaks sülearvutit tähendab, et süsteem on Ad-Hoc režiimis, kus juurdepääsupunkte ei ole. </para
></listitem>
</itemizedlist>
</para>
<para
>Nende piktogrammide all on väike kvaliteedimõõtur. See näitab sarnaselt mobiiltelefoni pügalatele parajasti avatud ühenduse kvaliteeti. See info on kättesaadav ainult infrastruktuurirežiimis, Ad-Hoc režiimis on kvaliteet alati 0. </para
><para
>Lisaks graafilisele esitusele näidatakse ikooni all ka kvaliteeti täisarvuna. See tähistab signaali kvaliteeti, mida arvutatakse järgmiselt: <literal
>signaali tugevus (dBm) - müratase (dBm)</literal
>. Kui kaart on levist väljas, on väärtus 0, kui kaarti ei leitud, siis seisab seal '-'. </para>
</sect3>
<sect3 id="speed">
<title
>Ühenduse kiirus</title>
<para
>Parajasti avatud ühenduse kiirust näidatakse peaakna parempoolses osas seadistusinfo kohal. Kui seadistuses on kiiruseks määratud AUTO, siis muutub väärtus alati, kui kaart kohendab ühenduse kiirust vastavalt signaali kvaliteedile. </para>
</sect3>
<sect3 id="current-config">
<title
>Parajasti kehtiv seadistus</title>

<para
>Siin näeb infot kaardi seadistuste kohta. Teada saab järgmisi asju:</para>

<itemizedlist>
<listitem
><para
>Võrk, millega kaart on ühenduses / millega püütakse ühendust võtta (<guilabel
>Võrgu otsimine:</guilabel
> või <guilabel
>Ühendus võrguga:</guilabel
>). </para
></listitem>
<listitem
><para
>Juurdepääsupunkti <acronym
>MAC</acronym
> aadress, millega kaart on ühenduses.</para
><para
>Kui kaart on infrastruktuurirežiimis, aga levialast väljas, näitab väärtus <computeroutput
>44:44:44:44:44:44</computeroutput
>, et ühendus puudub.</para
><para
>Ad-Hoc režiimis näitab see väli aadressi, mis on seotud ühe Ad-Hoc võrgu kaardiga. See erineb sama kaardi MAC aadressist teise numbri osas, mis on <quote
>2</quote
> võrra suurem.</para>
<informalexample>
<para
>Sinu kaart on esimene, mis läks Ad-Hoc režiimi. Nüüd näevad kõik Ad-Hoc režiimi tulevad kaardid sinu MAC aadressi veidi muudetud kujul, nimelt on see <computeroutput
>00:xx:yy:zz:aa:bb</computeroutput
> asemel <computeroutput
>02:xx:yy:zz:aa:bb</computeroutput
>. Selline erinevus on teadliku valiku tulemus. </para>
</informalexample>
</listitem>
<listitem
><para
>Enamiku kaartide puhul sagedus, millel kaart andmeid edastab ning vastav kanalinumber. </para
></listitem>
<listitem
><para
>Sinu kohalik IP aadress, kui see on kättesaadav. </para
></listitem>
<listitem
><para
>Krüptimise staatus (ainult siis, kui &kwifimanager; on käivitatud administraatori (<systemitem class="username"
>root</systemitem
>) õigustes). </para
></listitem>
</itemizedlist>

</sect3>
<sect3 id="ap-info">
<title
>Juurdepääsupunkti info (all)</title>
<para
>Peaakna viimane rida näitab juurdepääsupunkti infot. See eeldab, et süsteemiadministraator pakub MAC aadresside nimekirja vastava infoga. Sellise nimekirja näiteks on <filename
>$<envar
>KDEDIR</envar
>/share/apps/kwifimanager/locations/DE_BW_Karlsruhe_University.loc</filename
></para>

<para
>Kui soovid luua uut nimekirja, kopeeri oma fail lihtsalt kataloogi <filename class="directory"
>$<envar
>KDEDIR</envar
>/share/apps/kwifimanager/locations/</filename
></para>

<para
>Seda parsitakse automaatselt &kwifimanager;i järgmisel käivitamisel. Muide: kui sul on oma nimekiri ja sa soovid, et see oleks kaasas ka &kwifimanager;i järgmises versioonis, saada see mulle aadressil <email
>mail@stefan-winter.de</email
> </para>
</sect3>
</sect2>
<sect2 id="statistics">
<title
>Statistikaaken</title>
<para
>Kui valida menüüst <guimenu
>Fail</guimenu
> käsk <guimenuitem
>Ühenduse statistika</guimenuitem
>, ilmub eraldi aken, mis näitab signaali- ja mürataset viimase 240 sekundi jooksul. Signaalitase on tähistatud sinise ja müratase punase joonega. Nende erinevus (signaal miinus müra) ongi ühenduse kvaliteet, mida näeb peaaknas. </para>
</sect2>
<sect2 id="config-edit">
<title
>Seadistuste redaktor</title>
<para
>Kui valid <menuchoice
><guimenu
>Seadistused</guimenu
><guimenuitem
>Seadistuste redaktor</guimenuitem
></menuchoice
>"Seadistused", ilmub &kwifimanager;i <link linkend="control-center"
>juhtimismoodul</link
>, millest kõneleb lähemalt üks järgmine peatükk. Kui sa ei ole administraator (<systemitem class="username"
>root</systemitem
>), ilmub ka aknake, mis soovib, et sa annaksid administraatori (<systemitem class="username"
>root</systemitem
>) parooli. See on vajalik sellepärast, et seadistustemoodul sisaldab tundlikku infot, näiteks <acronym
>WEP</acronym
> krüptograafia krüptovõtit.</para>

</sect2>
<sect2 id="misc">
<title
>Mitmesugust</title>
<para
>Siin on mõned väiksemad asjad, mida ometi on vaja hingelt ära öelda.</para>

<para
>Kõigepealt tasub mainida sellist võimalust, nagu <guilabel
>Akustiline jälgimine</guilabel
>. Kui see on sisse lülitatud, teisendatakse ühenduse kvaliteet helisignaaliks. Signaali parem kvaliteet tähendab helisignaali kõrgemal sagedusel ja tihedamini. Kui oled kunagi vaadanud Star Trek(tm) seriaali, siis sarnaneb see veidi <quote
>trikorderiga</quote
> :-)</para>

<para
>Teine võimalus on <guilabel
>vaikne logimine</guilabel
>. See tähendab seda, et &kwifimanager; logib võrgu nime, millega ühendust võtad, alati, kui võrku vahetad. See on eriti kasulik siis, kui otsid erilist võrku nimega <quote
>SUVALINE</quote
>. Selles režiimis logib kaart võrku, mida ta eest leiab. Logifaili asukoht on <filename class="directory"
>$<envar
>HOME</envar
>/.wireless-log</filename
></para>

<para
>Kolmas asi on selline, mida tasub lihtsalt kõrva taha panna: menüüs <guimenu
>Fail</guimenu
>on käsk <guimenuitem
>Raadio väljalülitamine</guimenuitem
>. See <emphasis
>ei ole veel rakendatud</emphasis
>. Kuid palun ära süüdista ainult mind, probleem on siin tegelikult kerneli draiverites Wi-Fi kaartide jaoks: draiver lihtsalt ei toeta seda võimalust.</para>

</sect2>
</sect1>

<sect1 id="panel-applet">
<title
>Paneeliaplett</title>
<para
>Paneeliaplett on &kwifimanager;i komplekti teine osa. See kujutab endast jagatud teeki, mida võib <quote
>dokkida</quote
> &kde; paneelile (&kicker;). See näitab ainult signaali kvaliteeti ikooni ja tekstina (vaata lähemalt 3.1.1.1).</para>

<para
>Tänu oma väiksusele sobib see kõige paremini pidevaks kasutamiseks. Kui sa ei soovi <quote
>tohutut</quote
> &kwifimanager;i peaakent kogu aeg oma ekraanil näha, siis kasuta apletti.</para>

<sect2 id="applet-launch">
<title
>Apleti käivitamine</title>

<para
>Apleti saab paneelile lisada paneelil &HPN;ga klõpsates ja valides <menuchoice
><guisubmenu
>Lisa</guisubmenu
><guisubmenu
>Aplett</guisubmenu
><guimenuitem
>KWiFiManageri aplett</guimenuitem
></menuchoice
>. Teine võimalus apleti käivitamiseks on klõpsata selle töölauafailil, mille leiab kataloogist <filename class="directory"
>$<envar
>KDEDIR</envar
>/share/apps/kicker/applets</filename
>. Sel moel ei dokita seda mitte paneelile, vaid see jääb vabalt töölaual <quote
>hõljuma</quote
>. Siiski on esimene viis lihtsam, mistõttu seda tuleks ka soovitada.</para>

<para
>Paneeliapletti saab mingil määral ka seadistada: see võib näiteks näidata kollast, oranži ja punast värvi, kui signaali kvaliteet on väga kehv. Selle võimaluse sisse- või väljalülitamiseks tee apleti <quote
>pidemel</quote
> klõps &HPN;ga ja vali <guimenuitem
>Isiklikud seadistused</guimenuitem
>.</para
> 
</sect2>
<sect2 id="applet-tooltip">
<title
>Kohtspikker</title>
<para
>Kui jätta hiirekursor mõneks hetkeks apleti kohale, näidatakse kohtspikrit mõningase infoga: <itemizedlist>
<listitem
><para
>Sinu kohalik IP aadress</para
></listitem>
<listitem
><para
>Võrgu nimi, kui see on teada</para
></listitem>
</itemizedlist>
</para>
</sect2>
<sect2 id="main-from-applet">
<title
>&kwifimanager;i põhirakenduse käivitamine paneeliapletilt</title>
<para
>&kwifimanager;i põhirakenduse avab ühekordne klõps apletil (ükspuha kas &HVN;ga või &HPN;ga). </para>
</sect2>
</sect1>
<sect1 id="control-center">
<title
>Juhtimismoodul</title>

<para
>&kcontrolcenter;e moodul on vahest &kwifimanager;i komplekti kõige tulusam osa. Siin on võimalik tegelikult muuta oma traadita &LAN; kaardi põhilisi seadistusi. Moodul võib hallata kuni nelja sõltumatut seadistust kaardi kohta, samuti võib kaardi automaatselt tööle panna &kde;sse sisselogimisel. Kuna võrguühenduse loomine võib kujutada ohtu turvalisusele, saab moodulis midagi muuta ainult administraator (<systemitem class="username"
>root</systemitem
>).</para>

<sect2 id="configuration-tab">
<title
>Seadistuste kaardid</title>

<para
>Juhtimismooduli ülemine osa koosneb neljast kaardist nimetustega <guilabel
>Seadistused 1</guilabel
> kuni <guilabel
>Seadistused 4</guilabel
>. Iga kaart sisaldab arvuti WLAN kaardi seadistust.</para
> 

<para
>Kõige tähtsamad asjad on alati näha. Krüpto- ja energiahaldusvalikuid näeb ainult siis, kui vastavad võimalused on sisse lülitatud. Iga kaardi vahest tähtsaim osa on väli <guilabel
>Võrgu nimi</guilabel
>. Siin saab määrata, millisesse võrku soovitakse sisse logida. Määrata võib konkreetse võrgu nime, aga samahästi võib proovida otsida ka suvalist kättesaadavat võrku, kui määrata võrgu nimeks <userinput
>SUVALINE</userinput
>.</para>

<para
>Lisaks võrgu nimele tuleb määrata võrgu tüüp, kuhu sisse logitakse. Seda saab teha nuppudega rühmas <guilabel
>Ühenduse režiim</guilabel
>. Võimalus <guilabel
>Infrastruktuur</guilabel
> tähendab, et võrk koosneb püsijaamast, see tähendab niinimetatud <quote
>juurdepääsupunktist</quote
> (inglise keeles Access Point). See on kõige tavalisem firmavõrkude korral. Teine võimalus, <guilabel
>masinast masinasse</guilabel
> tähendab, et võrk kujutab endast otseühendust arvutite vahel, milles juurdepääsupunkte ei ole.</para>

<para
>Soovi korral võib määrata ka ühenduse kiiruse. <guilabel
>Auto</guilabel
> peaks üldiselt alati sobima, sest reeglina suudab kaart ise määrata sobiliku kiiruse. Kui aga avastad, et kiirus kipub iga mõne sekundi tagant muutuma (kui näiteks ühendus on kesine), siis võib ka kiiruse käsitsi määrata.</para>

<para
>Nende all asub väli <guilabel
>Ühendumisel käivitatakse skript:</guilabel
>, kuhu saab sisestada käivitatava skripti nime. See käivitatakse alati, kui klõpsad nuppu <guilabel
>Aktiveeri seadistus</guilabel
> ning lisaks sellele automaatselt ka siis, kui käivitad juhtimismooduli. Skriptil on administraatori õigused. See võib tekitada probleeme, kui soovid käivitada mingi X-i rakenduse ning X-i serveri õigused on parajasti mõne kasutaja, mitte aga administraatori omad. Sellised skriptid saab taolisel juhul korralikult toimivaks muuta, kui käivitada X-i rakendus käsuga <userinput
><command
>kdesu</command
> <option
>-u</option
> <replaceable
>KASUTAJANIMI</replaceable
> <option
>-c</option
> <replaceable
>KÄSK</replaceable
></userinput
>.</para>

<para
>Igal seadistustekaardil asuvad all vasakul krüptoseadistused. Neid saab näha ainult siis, kui ära märkida kast <guilabel
>Krüptograafia kasutamine</guilabel
>. Näitamise korral on seal mitmed võimalused:  </para>

<variablelist>
<varlistentry>
<term
><guilabel
>Kasutatav võti:</guilabel
></term>
<listitem
><para
>Võimalik on määrata kuni neli salajast võtit igale seadistusele ning sellel väljal saab teada anda, millist neist tegelikult kasutada võrguliikluse krüptimiseks</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term
><guilabel
>Krüptorežiim:</guilabel
></term>
<listitem
><para
>Kui krüptimine on lubatud, saab sisenevaid krüptimata pakette kahel moel käsitleda: vastu võtta või ära visata. Kui määrata <guilabel
>Avatud režiim</guilabel
>, jälgib kaart ka krüptimata pakette. <guilabel
>Piiratud režiim</guilabel
> lubab ainult krüptitud võrgupakette, kõik muud paketid visatakse ära.</para
></listitem
> 
</varlistentry>
<varlistentry>
<term
><guilabel
>Krüptovõtmed:</guilabel
></term>
<listitem
><para
>Selles kastis saab määrata krüptimisel kasutatavad salajased võtmed. Väike kastike <guilabel
>String</guilabel
> määrab, kas paremale sisestatud võti on string, näiteks <userinput
>MINU_KRYPTO</userinput
> või (märkimatajätmisel) kuueteistkümnendväärtus, näiteks <userinput
>0A2FEE91</userinput
>. Paroolide kaitsmiseks näidatakse nende sisestamisel ainult tärne.</para
></listitem>
</varlistentry>
</variablelist>

<para
>Arvesta kindlasti sellega, et rakenduse loomupärane krüptotoetus (WEP ehk Wireless Equivalent Privacy) ei ole just väga turvaline. Vaata täpsemalt <xref linkend="wep"/>.</para>

<para
>Viimane kirjeldamist vajav seadistuse element on energiahaldus. Kui märkida kast <guilabel
>Energiahalduse lubamine</guilabel
>, ilmuvad selle alla mõningad energia säästmist võimaldavad valikud. Esimesed kaks sisendvälja <guilabel
>Une kestvus (ms)</guilabel
> ja <guilabel
>Ärkamise aeg (ms)</guilabel
> määravad perioodilisuse, millega võrk jälgib arvuti traadita &LAN; kaarti. Kaart lülitab raadioantenni välja nii paljudeks millisekunditeks, kui seda määrab väli <guilabel
>Une kestvus</guilabel
>. Hiljem aktiveeritakse see taas <guilabel
>ärkamise ajaks</guilabel
> ning siis uurib see võrguühendust. Kui ühendust ei leita, lülitutakse taas unele ning tsükkel algab otsast peale. All asuv kast <guilabel
>Pakettide vastuvõtmine</guilabel
> lubab määrata, milliseid pakette kaart peaks ärkveloleku ajal jälgima. Valikuteks on <guilabel
>Ainult üksikedastus</guilabel
> (sel juhul jälgib kaart ainult neid pakette, mis on spetsiaalselt talle saadetud), <guilabel
>Ainult multi/leviedastus</guilabel
> (jälgib ainult pakette, mis on saadetud mitmele masinale ning viskab ära spetsiaalselt kaardile saadetud paketid) või <guilabel
>Mõlemad</guilabel
>. Enamasti peaks sobima vaikeväärtus <guilabel
>Mõlemad</guilabel
>. </para>

</sect2>

<sect2 id="auto-configuration">
<title
>&kcontrolcenter;e mooduli automaatseadistused</title>

<para
>Soovi korral võib panna &kwifimanager;i initsialiseerima traadita &LAN; kaarti alati, kui käivitatakse &kcontrolcenter;e moodul. Selleks märgi kast <guilabel
>Juhtimismooduli käivitamisel laaditakse olemasolev seadistus</guilabel
> ning vali hüpikkastist soovitud seadistuse number. Kui soovid, et kaart kohe seejärel initsialiseeritaks, klõpsa nupule <guilabel
>Aktiveeri seadistus</guilabel
>.</para>
</sect2>

<sect2 id="autodetect">
<title
>Seadme automaatne tuvastamine</title>

<para
>Selleks, et mingeid seadistusi muuta, peab &kwifimanager; teadma arvuti traadita &LAN; kaardi nime. Selle info võib käsitsi kirjutada väljale <guilabel
>Seadistused kehtivad liidesele:</guilabel
> (nt. <userinput
>eth1</userinput
> või <userinput
>wlan0</userinput
>), kuid &kwifimanager;il võib lasta liidest ka iseseisvalt tuvastada. Selleks klõpsa nupule <guilabel
>Tuvasta liides</guilabel
>. See uurib kaardi leidmiseks läbi kõik liidesed, mida <filename class="directory"
>/proc/net/dev</filename
> on kirja pannud. Otsimise tulemust näeb väljal nupust vasakul. Kui see jääb tühjaks, siis kaarti ei leitud. Palun arvesta, et &kwifimanager; kasutab kaartide tuvastamiseks traadita võrgu laiendusi (Wireless Extensions). Kui sinu kaarti juhib wlan-ng pakett, näitab &kwifimanager; korrektset tulemust ainult siis, kui draiveril on traadita võrgu laiendustega ühilduv kiht.</para>
</sect2>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="credits">
<title
>Litsents ja autorid</title>
<para
>Dokumentatsiooni ja rakenduse autoriõigus &copy;: Stefan Winter <email
>mail@stefan-winter.de</email
></para>
&underFDL; &underGPL; <para
>Tõlge eesti keelde: Marek Laane <email
>bald@online.ee</email
></para
> 

</chapter>
<appendix id="further-information">
<title
>Lisainfot</title>

<para
>Selles lisas on veidi juttu traadita &LAN; sellistest asjadest, mis otseselt ei puuduta &kwifimanager;i.</para>

<sect1 id="macaddress">
<title
>MAC aadress Ad-Hoc režiimis</title>

<para
>Esmapilgul tundub MAC aadress väljal <guilabel
>Juurdepääsupunkt</guilabel
> Ad-Hoc režiimis väärana, sest seal on MAC aadressi kahe algusbaidi asemel <computeroutput
>02</computeroutput
>. Kuid tegelikult on see traadita &LAN; kaartide täiesti kindel ja lahutamatu omadus.</para>

<para
>Tavaliselt on kaart ühenduses <quote
>reaalse</quote
> juurdepääsupunktiga. Sellisel juhul näidatakse MAC aadressi korrektselt. Kui minna Ad-Hoc (ehk <quote
>masin-masin</quote
>) režiimi, peab üks arvutitest teiste jaoks serverina toimima. Esimene võrgus olev arvuti ongi sel juhul server. Nii näevad kõik muud samasse Ad-Hoc võrku ühinevad arvutid seda esimest võrguserverina. Kuid kuna see ei ole <quote
>reaalne</quote
> server (see tähendab, ei ole püsivalt toimiv juurdepääsupunkt), peavad ka kliendid teada saama, et tegemist ei ole püsiva võrguga. IEEE MAC aadressi standardid pakuvad sellisele olukorrale lahenduse: MAC aadressidel, mis ei ole globaalselt kehtivad, on kaks algusbaiti <quote
>02</quote
> (neid nimetatakse <quote
>lokaalselt administreeritavateks</quote
> aadressideks). </para>
<para
>Seda võib võrrelda näiteks mitte-globaalsete IP aadressidega, näiteks <quote
>192.168.*.*.</quote
></para>
<para
>Sestap leppisid traadita võrgunduse loojad jagada sellistele <quote
>virtuaalsetele</quote
> võrkudele MAC aadressid, mis jäävad <quote
>lokaalselt administreeritavate</quote
> toimepiirkonda. Et virtuaalne MAC aadress oleks siiski unikaalne, kasutati väikest nippi: muudeti ainult traadita &LAN; kaardi MAC aadressi kaht algusbaiti ja kuna ülejäänud kümme baiti on nagunii üleilmselt unikaalsed, on neil seega unikaalne aadress ning nad võivad toimida võrguserveritena.</para>

</sect1>

<sect1 id="wep">
<title
><acronym
>WEP</acronym
> krüptograafia ja turvakaalutlused</title>

<para
><acronym
>WEP</acronym
> krüptograafia ei ole just kõige turvalisem asi. Üks krüptoanalüütikute hiljutisi uurimusi nimetas selle krüptoalgoritmi <quote
>lasteaiakrüptograafiaks</quote
>. Tegelikult on olemas isegi tarkvara, mis kasutab ära selle krüptostandardi võimsat turvaauku. See jälgib krüptitud võrguliiklust, analüüsib seda ja vaid mõne tunniga muugib lahti parooli ning võib võrguliiklust vabalt jälgida. Mida rohkem on võrgus liiklust, seda lihtsam on parooli lahti muukida.</para>

<para
>Kui sa tunned tõsiselt turvalisuse pärast muret, <emphasis
>ära</emphasis
> kasuta <acronym
>WEP</acronym
>-i. Aga kui sa paned püsti lihtsalt paarist arvutist koosneva koduvõrgu, siis kõlbab usutavasti <acronym
>WEP</acronym
> ka päris hästi.</para>

<para
><acronym
>WEP</acronym
>-ile on mitmeid alternatiive. Nii võib näiteks võrgusuhtluseks kasutada <acronym
>SSH</acronym
>-d. <acronym
>SSH</acronym
> on rakendusekomplekt, mis krüptib andmed omaenda väga turvalise algoritmiga. Teine võimalus on kasutada <acronym
>PPTP</acronym
>-d ehk kakspunkt-tunneldusprotokolli (inglise keeles Point-to-Point-Tunneling). Siiski on jõutud järeldusele, et ka <acronym
>PPTP</acronym
> ei ole turvalisuse mõttes päris kindel asi. Ja muidugi võib krüptitud ühenduste jaoks rajada IPSec tunneli. Vähemalt praegu tundub selle krüptimine olevat väga turvaline ja paindlik.</para>

</sect1>
</appendix>

<appendix id="compile">
<title
>Kompileerimine ja paigaldamine</title>

&install.intro.documentation;
&install.compile.documentation;

</appendix>

&documentation.index;
</book>
