<!--
<?xml version="1.0" ?>
<!DOCTYPE chapter PUBLIC "-//KDE//DTD DocBook XML V4.2-Based Variant V1.1//EN"
 "dtd/kdex.dtd">
-->

<chapter id="misc">
<title
>Varia</title>

<qandaset>
<qandaentry>
<question>
<para
>Miks &kde;s on kasutusel &Qt;?</para>
</question>
<answer>
<para
>&Qt; on väga võimas ja võimekas tööriistakomplekt, mis pakub kõike, mida läheb vaja moodsa kasutajaliidese loomiseks. &Qt; on kirjutatud C++ keeles, võimaldades seega objektorienteeritud arendust, mis tagab tõhususe ja koodi korduvkasutuse sellistes mahukates ja ulatuslikes projektides nagu &kde;. Meie arvates on see parim tööriistakomplekt &UNIX; süsteemidele ja kindlasti oleks ränk viga võtta &kde; aluseks midagi muud kui kõige parem.</para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Aga miks ei ole &kde;s kasutusel gtk, xforms, xlib, mis iganes?</para>
</question>
<answer>
<para
>Tööriistakomplekte on tõesti üsna palju. Et pakkuda ühtlustatud kasutajaliidest ning hoida ressursside (näiteks mälu) kasutus minimaalne, võib &kde; kasutada neist ainult üht. &Qt; kasuks langes valik ülalmainitud põhjustel.</para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Aga &Qt; ei ole ju vaba tarkvara?</para>
</question>
<answer>
<para
>On küll! Alates 4. septembrist 2000. aastal ja &Qt; versioonist 2.2 on selle litsentsiks <acronym
>GPL</acronym
>, mis vastab igati <quote
>vaba tarkvara</quote
> vaimule.</para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Kas &kde;l on läbipaistva taustaga terminaliemulaator?</para>
</question>
<answer>
<para
>Jah ja ei. &konsole; suudab jäljendada läbipaistvust, teisendades aknatausta &konsole;i aknas. See jätab mulje läbipaistvusest, aga kui asetada &konsole; mõne teise akna peale, siis see mulje kaob. Aga kui soovid päris ehtsat läbipaistvust, siis peaks &kde;s töötama täiesti korralikult ka <ulink url="http://www.eterm.org"
>Eterm</ulink
>.</para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Kuidas luua ikoone &kde;-välistele rakendustele, mida ma võiksin panna <guimenu
>K</guimenu
> menüüsse? Kuhu need ikoonid lähevad?</para>
</question>
<answer>
<para
>Loo nad oma lemmikpilditöötlejaga (näiteks <application
>GIMP</application
> või <application
>&kde; ikooniredaktor</application
>) ning pane kataloogi <filename class="directory"
>$<envar
>KDEDIR</envar
>/share/icons(/mini)</filename
> või <filename class="directory"
>$<envar
>HOME</envar
>/.kde/share/icons(/mini)</filename
>. </para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Aga need &kde; rakendused, millel ikooni ei olegi? Kuidas ma need menüüsse saan?</para>
</question>
<answer>
<para
>&kmenuedit;iga. Selle kasutamiseks klõpsa &HPN;ga <guibutton
>K</guibutton
> nupule ja vali <guimenu
>Menüü redaktor</guimenu
>.</para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Kas &kde;l on graafiline &FTP; klient?</para>
</question>
<answer>
<para
>Jah ja selleks ei ole midagi muud kui failihaldur &konqueror;. Kaugfaile võib selles ka lihtsalt kohalikesse kataloogidesse lohistada.</para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Kuidas &kde;st välja pääseb?</para>
</question>
<answer>
<para
>Klõpsa nupul <guibutton
>K</guibutton
> ja vali <guimenu
>Logi välja</guimenu
>. Lisaks sellele võib teha hiire <mousebutton
>parema</mousebutton
> nupuga klõpsu töölaua tühjal alal, mis toob esile hüpikmenüü, kust saab samuti valida väljalogimise. <note
><para
>Sõltuvalt &X-Window; seadistustest võib X serveri tappa ka käsuga <keycombo action="simul"
>&Ctrl;&Alt;&Backspace;</keycombo
>, aga see takistab seansihaldust ega ole seepärast soovitatav.</para
></note
></para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Kas on olemas selline rakendus, mis kontrollib uute kirjade olemasolu <acronym
>ISP</acronym
> kontol siis ja ainult siis, kui ma olen võrgus?</para>
</question>
<answer>
<para
>Seda teeb &korn;. Kui sa ei ole võrgus, istub see niisama jõude.</para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Kas tõesti on hädavajalik kasutada viimast versiooni?</para>
</question>
<answer>
<para
>Me soovitame alati kasutada kõige viimast stabiilset väljalaset. Kui sa seda ei tee, siis on tõenäoliselt sinu küsimustele palju raskem vastata. Kui sul tuleb mõni probleem ette vana versiooni puhul, on vastus tõenäoliselt <quote
>Palun uuenda oma versiooni ja proovi uuesti</quote
>. Pane tähele ka seda, et uued versioonid parandavad mõnigi kord turvaprobleeme.</para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Kuidas &kde;s kopeerida ja asetada?</para>
</question>
<answer>
<para
>Kõige lihtsam on seda teha hiirega:</para>
<procedure>
<step performance="required"
><para
>Tõsta esile tekst, mida soovid kopeerida, hoides üle teksti lohistamise ajal all &HVN;.</para
></step>
<step performance="required"
><para
>Mine sihtkohta. Sõltuvalt seadistustest võib sul olla vajadus teha selle aktiveerimiseks klõps &HVN;ga.</para
></step>
<step performance="required"
><para
>Klõpsa asetamiseks &HKN;ga. Kui sul on kahe nupuga hiir ja sa oled valinud kolmenupulise hiire emuleerimise, vajuta mõlemat nuppu korraga.</para
></step>
</procedure>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Kuidas muuta tavapärased &RedHat; menüüd <guimenu
>K</guimenu
> menüü osaks?</para>
</question>
<answer>
<para
>Klõpsa nupul <guimenu
>K</guimenu
> ja vali <menuchoice
><guimenu
>Süsteem</guimenu
><guimenuitem
>Appfinder</guimenuitem
></menuchoice
>.</para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question id="CVS">
<para
>Mida tähendab <acronym
>CVS</acronym
>?</para>
</question>
<answer>
<para
>See tähendab Konkureerivate Versioonide Süsteemi (Concurrent Versions Sustem). See on versioonide kontrollimise süsteem, mille aluseks on <acronym
>RCS</acronym
> (Paranduste Kontrollsüsteem, Revision Control System), kuid viimasest on CVS palju võimalusterohkem. Seda kasutatakse arendatava lähtetekstikoodi hooldamiseks. See säilitab asjadest mitu versiooni (mis on päris kasulik, kui midagi viltu läheb ja sa pead tagasi minema ning puhta vana versiooni hankima) ja võimaldab võrgu vahendusel ka kaugligipääsuga viimase lähtekoodi hankida ning isegi uusi faile kontrollida, kui kasutajal selleks õigus on. Ka see on vaba tarkvara (kui sa soovid, võid muidugi ka rahalisi annetusi teha) ning seetõttu eelistatud inimeste poolt, kes soovivad kirjutada aina enam vaba tarkvara, näiteks &kde;d.</para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Kas &kde; toetab mitme monitori kasutamist (Xinerama)?</para>
</question>
<answer>
<para
>Jah, selleks läheb vaja mitmepäist X serverit (&nt; MetroX või XFree86 4.0 ja uuem) ning &kde; 
>= 2.2.1 </para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Miks lohistamine ei toimi Xineramas?</para>
</question>
<answer>
<para
>Et see korralikult töötaks, peab olema XFree86 4.2.0 või uuem.</para>
</answer>
</qandaentry>


<qandaentry>
<question>
<para
>Kuidas kontrolida, millist &kde; versiooni ma kasutan?</para>
</question>
<answer>
<para
>Käivita <application
>&kde; juhtimiskeskus</application
>. See ilmub koos infoekraaniga, millel on kirjas ka &kde; versioon. &kde; versioon on kirjas ka rakenduste dialoogis <guimenuitem
>Info</guimenuitem
>. </para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Kas ma võin kirjutada kommertstarkvara &kde; jaoks?</para>
</question>
<answer>
<para
>&kde; teeke võib kasutada nii <quote
>suletud lähtekoodiga kommertstarkvara</quote
> kui <quote
>avatud lähtetekstiga kommertstarkvara</quote
> kirjutamiseks. Kui kirjutad avatud lähtekoodiga tarkvara, võid kasutada &Qt; vaba väljalaset. Kuid suletud lähtekoodiga tarkvara kirjutamisel &Qt; vaba väljalaset kasutada ei tohi, vaid tuleb firmalt Trolltech omandada &Qt; professionaalne väljalase. </para
> <para
>Kui soovid rohkem infot, võta otse ühendust firmaga <ulink url="http://www.trolltech.com"
>Trolltech</ulink
>.</para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Kuidas saaksin mina luua teemasid ja ikoone?</para>
</question>
<answer>
<para
>Vaata internetist <ulink url="http://artist.kde.org"
>http://artist.kde.org</ulink
>.</para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Kas <application
>KLyX</application
> on välja surnud?</para>
</question>
<answer>
<para
>Jah. Kuid rakenduse <application
>LyX</application
> tulevased versioonid ei sõltu &GUI;st. Sellekohast edenemist saad jälgida <ulink url="http://devel.lyx.org/guii.php3"
>siit</ulink
>.</para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Kuidas ma saaksin teada edasiarendustest?</para>
</question>
<answer>
<para
>Hea võimalus selleks on tellida mõni arvukatest &kde; meililistidest, eriti näiteks kde-cvs, mis loetleb üles kõik &kde; <acronym
>CVS</acronym
> hoidlasse tehtud lisandused. Kui soovid infot ilma tellimata lugeda, vaata internetist <ulink url="http://lists.kde.org"
>http://lists.kde.org</ulink
>.</para>
</answer>
</qandaentry>
</qandaset>
</chapter>

