## A wiki használata

A Moodle wikije az ErfurtWiki-re épül, amely a WikiWikiWeb hipertextes rendszer implementációja. A wiki weboldalak egyszerű közös szerkesztését és létrehozását teszi lehetővé.

- Lapszerkesztés oldalak szerkesztésének elsajátítása
- valamely oldal tartalmának a szerkesztéséhez kattintsunk a pontra vagy a legördülő menüből válasszuk az "Oldal szerkesztése" pontot
- az oldalak formázása Wiki jelölőnyelvvel vagy (ha a wiki rendelkezik ezzel az opcióval) HTML-lel történik
- oldalakat kereshetünk vagy áttérhetünk az új oldalak listájára
- emellett léteznek listák a leggyakrabban látogatott, a leggyakrabban módosított és a legutóbb frissített oldalakról

Lapszerkesztés:
Egy-egy lapot úgy hozhatunk létre, hogy egy meglévő oldal szövegében megnevezzük az új lapot. Általában wiki-oldalakat ún. CamelCase formátumban vagy szögletes zárójelek ( [] ) közé írva nevezhetünk meg.

Például:

- MyWikiPage (Camel Case)
- [My Wiki Page] (szögletes zárójelek között)

Az a szöveg, amely wiki-oldalas elnevezést tartalmaz, '?'-lel végződik. A '?'-re kattintással kezdhetünk neki az adott oldal szerkesztésének. A szöveg megírása, elmentése után máris kész az új wiki-oldal.

Wiki jelölőnyelv:
Egy-egy wikin belül az oldalak könnyen szerkeszthetők a wiki jelölőnyelv segítségével.

#### Bekezdések

- ezzel választhatók el egymástól üres sorokkal a szövegen belüli bekezdések
- sortöréshez használjunk három %%% jelet
- ha a szöveg elé szóközöket vagy tabulátorokat írunk, a sorok behúzással jelennek meg

#### !! Címsorok

- A sor elején egy ! segítségével hozhatunk létre egy kis címsort
- !! jellel közepeset
- !!! jellel nagy címsorokat

#### szövegformázás

- szöveg kiemelése két aposztróf [''] segítségével történik, a közötte lévő szöveg rendszerint dőlten jelenik meg
- szöveg vastagítása két aláhúzásjellel [__] történik (vagy két csillag között: **)
- szövegméret növelése kettőskeresztek közé [##] illesztéssel
- szövegméret csökkentése két "55" jel közé illesztéssel
- azonos szélességű betűkkel `írógép írásmintájára` hasonlító szerkesztéssel a szöveget két egyenlőségjel közé [==] illesztve szerkeszthetünk

#### Listák

- lista kezdése * jellel történik
- számozott lista elején #-t használunk
  1. további listákat hozhatunk létre
  2. ehhez az alpontokat ugyanúgy a * és a # jelek megfelelő variálásával alakíthatjuk ki

#### HyperLinks

- új ugrópont létrehozásához illesszünk a szövegbe egy CamelCase formátumú wikiszót
- vagy vegyük körbe az ugrópontot két szögletes zárójellel
- az érvényes internetes (http://-vel kezdődő) címek, például a http://www.example.com/ webcím szövegét a rendszer automatikusan kattinthatóvá alakítja
- ha a www-címet vagy a wiki-ugrópontot szögletes zárójelek közé tesszük [Moodle], idézőjelekkel vagy a | jellel címkét ragaszthatunk rá
  - [title | http://példa.com]
  - [WikiWord "cím"] vagy ["cím" WikiLink]
- ha egy wikiszót, !http://www-címet (vagy [bármit], ami szögletes zárójelben van) nem szeretnénk ugróponttá alakíttatni, mindössze egy felkiáltójelet vagy egy hullámvonalat kell elé írnunk
  - !NemUgróPont, ~NemUgróPont
  - ![NemUgróPont], !!http://nolink.org/

#### Táblázatok a | jellel

az egyes elemeket | fogjuk közre egy | | jellel,
és kész is a | táblázat szerkezete
a böngészők általában | üresen hagyják a hiányzó | cellákat

A táblázat elé és után mindig szúrjunk be egy üres sort, hogy bekezdésén belül elkülönüljön a többi szövegtől.

#### Ábrák

- kép beszúrásához illesszük annak teljes elérési útvonalát szögletes zárójelek közé, pl.: [http://www.példa.com/pics/image.png]
- másik megoldás a képfeltöltő funkció használata

#### További olvasmányok

A Wiki jelölőnyelv egy sor egyéb lehetőséget tartalmaz. További információk az Erfurt Wiki honlapon.

Camel Case:
A CamelCase a wikiszavak írásmódja. A több szóból álló összetétel szóköz nélkül, a szókezdeteknél nagybetűvel írandó. Akis- és nagybetűk váltakozásától a szöveg megjelenése hasonlít a teve púpjára.

Ezt a szövegfűzési módot hívják BumpyText-nek (göröngyös szövegnek) is.

A nyelvleírók nem kedvelik a wiki ezen névadási írásmódját, a számítógépes világban ez az írásmód nagyon elterjedt és a legtöbb programozó ismeri.