Súgó wiki formájú oldalak készítéséhez

A wiki formájú oldalakkal egyszerű szöveget egészíthetünk ki intuitív, emberi olvasásra alkalmas formázással, mely megjelenítés során XHTML alakúvá változik. Ennek előnye, hogy nem kell megtanulni a HTML-t ahhoz, hogy összetettebb eredményeket érjünk el, miközben a megírt szöveg jól olvasható még közvetlenül az átalakítás előtt is. Így valóságos alternatívához jutunk a Word HTML formában való elmentésével szemben, miközben a forrást on-line szerkeszthetjük.

Alapvetően egyszerű szöveget kell beírnunk. Létezik egy sor speciális karakter, amelyek beszúrásával formázást alkalmazhatunk.

### Bekezdések formázása

A bekezdéseket egymástól legalább egy üres sor választja el. Egy bekezdés speciális formázásához az alábbi karakterek valamelyikét kell beszúrni a bekezdés első sorának első karakteréhez egy szóközzel...

Karakter | Bekezdés jellege
--- | ---
Nincs karakter | Szokásos bekezdés
> | Idézet
Szóköz | Előreformázott (egyes sortávú) szöveg
% | Az előreformázott és a wiki formázású szöveg figyelmen kívül hagyva
!# | Címsor - ahol a # 1-6 között lehet, az 1-es címsor a legnagyobb
Q. | Kérdés - a stílussal kapcsolatos információval a bekezdés egészül ki a kérdés/válasz megjelenítésének javításához (témán belül)
A. | Válasz - mint fent, csak válasz

### Felsorolás formázása

Egyszerű felsorolásokat könnyen hozhatunk létre úgy, hogy a felsorolás minden sorának elején speciális karaktert használunk, melyet szóköz követ. A felsorolást üres sor zárja. A listák szabadon egymásba ágyazhatók - az egymásba ágyazott felsorolások pedig módosulhatnak típus szerint. A kellő hatás érdekében a meghatározások és a szövegtípusok szabadon vegyíthetők. A speciális karakterek a következők...

Karakter | Felsorolás elemének típusa
--- | ---
* | Rendezetlen lista (pontokba szedve)
# | Rendezett lista (1, 2, 3 stb.)
: | Meghatározások felsorolása, meghatározás
; | Meghatározások felsorolása, szöveg

Példa egymásba ágyazott felsorolásokra:

      * Első pont
      * Második pont
      ## 1. beágyazott sor
      ## beágyazott sor 2
      * Harmadik pont

Eredménye:

- Első pont
- Második pont

1. beágyazott sor 1
2. 2. beágyazott sor

- Harmadik pont

### Soron belüli formázás

Soron belüli formázással egy sor egy részét jelölhetjük ki valamilyen formázás számára. A speciális karakterek a sorban bárhol megjelenhetnek, de a formázás nem terjedhet ki több sorra. A kódok a következők...

Példa | Példa | Formázás
--- | --- | ---
*hello, világ* | hello, világ | Vastag
/hello, világ/ | hello, világ | Dőlt
+hello, világ+ | hello, világ | Beszúrt szöveg
-hello, világ- | hello, világ | Törölt vagy áthúzott
hello ~világ~ | hello világ | Alsó index
hello ^világ^ | hello világ | Felső index
"hello, világ" | “hello, világ” | Idézet
%hello, világ% | `hello, világ` | Kód vagy nem proporcionális
@hello, világ@ | hello, világ | Idézet

### Rövidítés

A rövidítés jelölése nagybetűs írásmód, melyet zárójelben követ a meghatározás. A rövidítés és a zárójel között nincs szóköz. Példa...

HTML (Hypertext Markup Language)
HTML

### Ugrópontok

A hivatkozásokat a szövegbe beszúrjuk, majd (szóköz nélkül) utána írjuk a megjelenítendő szöveget. Példa: A http://www.google.com/(Keresés) átalakítás után: Keresés.

Ugyanígy érhetők el a levelezési hivatkozások, pl.

senki@pelda.com(Felhasználó) átalakítva Felhasználó.

### A Moodle moduljaira való hivatkozások

Ha ismerjük a Moodle azonosítószámot (ez a modulcím alján látható ?id=nn alakban) és a modul nevét, akkor közvetlenül kapcsolódhatunk az adott forrásra az alábbi szabály alkalmazásával:

ModuleName:nn(Leírás szövege)

pl., forrás:36(Új oldalam) fórum:10(Ugrópont a fórumhoz)

### A Moodle képes hivatkozásai

Wiki-oldalakon elhelyezhetünk soron belüli képet is. Ehhez töltsük föl a képet és jegyezzük meg a feltöltés szerinti útvonalát. A szintaxisa:

/..útvonal az ..állományhoz(alternatív szöveg)

például, /mypics/graphic.jpg(Személyzetről készült kép)

### A Moodle állományaira való hivatkozások

A fenti képhivatkozásokhoz hasonlóan (l. fent) ezzel a funkcióval korábban feltöltött, wiki-oldalra szánt állományokra hivatkozhatunk. A szintaxis:

állomány:..útvonal(hivatkozási szöveg)

például, állomány:/pdfs/moodle.pdf(Tájékoztató a Moodle-ról)

### Automatikus újraformázás

Számos általánosan használt funkció automatikusan XHTML-beli megfelelőjévé alakul át. A főbb típusok a következők...

- A HTTP-hivatkozások aktív hivatkozásokká alakulnak át
- ..., (R), (TM), (C), 1/4, 1/2, 3/4 mind átalakul a helyes karakterré
- számjegy x számjegy átalakul a megfelelő szorzási szimbólummá
- A legalább négy kötőjellel kezdődő sorból vízszintes vonal lesz

### Helyesírás-ellenőrző (kísérleti)

A wiki-formázó átkapcsolható helyesírás-ellenőrző üzemmódba. Szúrjuk be az alábbiakat egy külön sorba a szövegbe. Ezt követően mindent ellenőriz a rendszer...

    !SPELL:language_code:language_variant

    Pl.:
    !SPELL:en:british
    !SPELL:sp

a "language_code" [nyelvi kód] a megfelelő alakban írandó be (pl. EN, FR stb.), a "language_variant" [nyelvi változat] (a kettősponttal együtt) opcionális, és az EN nyelvi kód esetén lehet akár "american", akár "british", akár "canadian".

Az ismeretlen szavak kijelölve jelennek meg, a szó fölé helyezett egérrel javaslatokat kapunk.

MEGJEGYZÉS: a helyesírást a pspell könyvtárak alapján végzi a rendszer. Ezeknek és a szükséges szótárnak a működéshez a szerverünkön kell lenni. Az ellenőrzés Windows platformon nincs támogatva.